Карл Ріхард Ганцер
Карл Ріхард Ґанцер (нім. Karl Richard Ganzer; 5 травня 1909, Ґунценгаузен, Німецька імперія — 11 жовтня 1943, біля Гомеля, БРСР) — німецький історик-антисеміт, доктор філософських наук. Почесний баннфюрер[2] гітлер'югенду (1941). Кавалер Лицарського хреста Хреста Воєнних заслуг.
Карл Ріхард Ганцер | |
---|---|
нім. Karl Richard Ganzer | |
Народився |
5 травня 1909[1] Ґунценгаузен, Вайсенбурґ-Ґунценгаузен, Середня Франконія, Баварія, Німецька імперія |
Помер |
11 жовтня 1943[1] (34 роки) Білорусь |
Країна |
![]() |
Діяльність | автор, історик, письменник |
Alma mater | Мюнхенський університет Людвіга-Максиміліана |
Знання мов | німецька |
Членство | СА |
Партія | Націонал-соціалістична робітнича партія Німеччини |
У шлюбі з | Lydia Gottschewskid |
Нагороди | |
Біографія
Син торговця. Вивчав історію в Мюнхенському університеті, в 1933 році захистив дипломну роботу на тему «Ріхард Вагнер і революція» і здобув науковий ступінь доктора філософії. Під час навчання вступив у Націонал-соціалістичний союз студентів, в 1929 році — у НСДАП і СА.
З 1935 року - член консультативної ради Імперського інституту історії Нової Німеччини, з кінця 1941 року - виконувач обов'язків директора інституту. Перебуваючи на цій посаді, написав популярну брошуру «Імперія як європейська регулююча сила», яка була видана 378 разів (всього близько 850 000 екземплярів).
В 1943 році Ґанцер був призваний на службу в вермахт. Загинув 11 жовтня 1943 року в Білорусі.
Спадок
В 1946 році твори Ґанцера були заборонені в радянській зоні окупації Німеччини.
у Федеральному архіві Кобленца зберігається об'ємистий спадок Ґанцера, який включає в себе документи, пов'язані з його журналістською діяльністю та роботою в інституті.
Сім'я
В 1935 році одружився з Лідією Ґоттшевскі. В шлюбі народились 4 дітей.
Нагороди
- Почесний кут старих бійців
- Хрест Воєнних заслуг 2-го і 1-го класу
- Золотий почесний знак Гітлер'югенду
- Лицарський хрест Хреста Воєнних заслуг (15 вересня 1944; посмертно)
Бібліографія
- Weiter, nur weiter!: Der Roman d. dt. Aufbruchs 1917–1933, Loewe, Stuttgart 1933.
- Richard Wagner, der Revolutionär gegen das 19. Jahrhundert, Bruckmann, München 1934. (Zugl.: München, Phil. I. Sekt., Dissertation)
- Vom Ringen Hitlers um das Reich: 1924–1933, Zeitgeschichte, Berlin 1935 (2. Auflage 1942)
- Das deutsche Führergesicht, J. F. Lehmanns Verl., München 1935. (bis 1941 in vier Auflagen erschienen)
- Geist und Staat im 19. Jahrhundert, Hanseat. Verl. Anst., Hamburg 1936.
- 9. November 1923, Albert Langen/Georg Müller, München 1936
- Richard Wagner und das Judentum, Hanseat. Verl. Anst., Hamburg 1939
- Der heilige Hofbauer, Hanseat. Verl. Anst., Hamburg 1939
- Aufstand und Reich, J. F. Lehmanns Verl., München 1940 (2. Auflage 1942)
- Das Reich als europäische Ordnungsmacht, Hanseat. Verl. Anst., Hamburg 1941
Примітки
- TracesOfWar
- Звання, еквівалентне оберсту (полковнику) вермахту.
Джерела
- Helmut Heiber: Walter Frank und sein Reichsinstitut für Geschichte des neuen Deutschlands (= Quellen und Darstellungen zur Zeitgeschichte. Bd. 13). Deutsche Verlags-Anstalt, Stuttgart 1966, ISSN 0481-3545.
- Matthias Berg: Karl Richard Ganzer. In: Michael Fahlbusch, Ingo Haar, Alexander Pinwinkler (Hrsg.): Handbuch der völkischen Wissenschaften. Akteure, Netzwerke, Forschungsprogramme. Unter Mitarbeit von David Hamann. 2., grundlegend erweiterte und überarbeitete Auflage. De Gruyter Oldenbourg, Berlin/Boston 2017, ISBN 978-3-11-043891-8, S. 203–209.
- Ernst Klee: Das Personenlexikon zum Dritten Reich, Frankfurt am Main 2007, S. 174.
- Rolf Hellmut Foerster: Die Idee Europa 1300-1946: Quellen zur Geschichte der politischen Einigung. dtv, München 1963, S. 264.
- Lebenslauf von Holle Ganzer In: Holle Ganzer, Hölderlins Ode «Chiron», Diss. FU Berlin, 1976, S. 235.
- Wolfgang A. Mommsen (Bearbeiter): Die Nachlässe in den deutschen Archiven: (mit Ergänzungen aus anderen Beständen), Teil II, Schriften des Bundesarchivs, Harald Boldt Verlag, Boppard am Rhein 1983, (Nr. 7092), S. 755.
- ↑Bernd Schneidmüller: Von der deutschen Verfassungsgeschichte zur Geschichte politischer Ordnungen und Identitäten im europäischen Mittelalter. In: Zeitschrift für Geschichtswissenschaft 53, 2005, S. 485–500, hier: S. 490. Stephanie Kluge: Kontinuität oder Wandel? Zur Bewertung hochmittelalterlicher Königsherrschaft durch die frühe bundesrepublikanische Mediävistik. In: Frühmittelalterliche Studien, Bd. 48, 2014, S. 39–120, hier: S. 62.
- Klaus D. Patzwall: Die Ritterkreuzträger des Kriegsverdienstkreuzes, 1942–1945: eine Dokumentation in Wort und Bild, Verlag Militaria-Archiv K.D. Patzwall, 1984, S. 186.